![Освітня програма](https://lyceum11.com.ua/wp-content/uploads/2024/02/osvitnya-prohrama.jpg)
Освітня програма
2022-2023 навчальні роки
Освітня програма Кременчуцького ліцею» №11 «Гарант» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області є наскрізною, оскільки охоплює освіту на І (початкова середня освіта), ІІ (базова середня освіта) та ІІІ (профільна середня освіта) ступенях навчання. Програма розроблена на виконання Законів України «Про освіту», «Про загальну середню освіту», Постанов Кабінету Міністрів України від 14.01.2004 № 24 та від 23.11.2011 № 1392 «Про затвердження Державного стандарту базової і повної загальної середньої освіти» та на підставі типових освітніх програм, затверджених наказами МОН України від 19.02.2021 № 235, від 20.04.2018 № 405, від 20.04.2018 №408 (у редакції наказу МОН від 28.11.2019 №1493 зі змінами, внесеними наказом МОН від 31.03.2020 №464) «Про затвердження типових освітніх програм закладів загальної середньої освіти».
І. Загальний обсяг навчального навантаження та орієнтовна тривалість і можливі взаємозв’язки освітніх галузей, предметів, дисциплін.
Орієнтовна кількість класів:
- 1–4 – 15 кл.;
- 5–9 – 16 кл.;
- 10–11 – 8 кл.
Орієнтовна кількість здобувачів освіти:
- 1–4 – 450 учнів;
- 5–9 – 534 учні;
- 10 – 11 250 учнів.
Гранична наповнюваність класів встановлюється відповідно до Закону України «Про загальну середню освіту» (ст. 14).
Середня наповнюваність класів складає 31,8 учнів.
Загальний обсяг навчального навантаження для 1–4-х класів складає 12215 годин/навчальний рік: для 1-х класів – 3220 годин/навчальний рік, для 2-х класів – 2625 годин/навчальний рік, для 3-х класів – 3640 годин/навчальний рік, для 4-х класів – 2730 годин/навчальний рік.
Загальний обсяг навчального навантаження для учнів 5–9-х класів складає 18007,5 годин/навчальний рік: для 5-х класів – 3255 годин/навчальний рік, для 6-х класів – 3570 годин/навчальний рік, для 7-х класів – 4900 годин/навчальний рік, для 8–9 х класів – 2520 годин/навчальний рік, для 9-х класів – 3780 годин/навчальний рік.
Загальний обсяг навчального навантаження учнів для 10–11-х класів складає 5320 годин/навчальний рік, по 1330 годин/навчальний рік у кожному класі
Детальний розподіл навчального навантаження на тиждень окреслено у навчальному плані Кременчуцького навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів – ліцей» №11 Кременчуцької міської ради Полтавської області.
Профільне навчання в 10–11-х класах за вибором учнів та батьків згідно з рішенням педагогічної ради та ради Кременчуцького ліцею №11 «Гарант» (протокол № від 31.08.2020 ) буде здійснюватися шляхом диференціації навчального процесу.
Клас | Профіль |
10-А | Математичний |
10-Б | Історичний |
10-В | Біолого-хімічний |
10-Г | Лінгвістичний |
11-А | Математичний |
11-Б | Історичний |
11-В | Біолого-хімічний |
11-Г | Лінгвістичний |
Додатковий час використано на посилення окремих предметів, профільне навчання:
Клас | Назва предметів, на які збільшено час (кількість годин) | Назва предметів, на які зменшено час (кількість годин) |
5-А,Б,В,Г | Англійська мова – 1,5 | – |
5-А, Б, В,Г | Зарубіжна література – 0,5 | – |
6-А,Б,В | Українська мова – 1 | |
6-А,Б,В | Математика – 1 | |
7-А,Б,В | Українська мова – 1 | |
7-А,Б,В | Алгебра – 2 | |
8-А,Б,В,Г | Українська мова – 1 | |
8-Б,В,Г | Алгебра – 1 | |
8-А | Алгебра – 2 | – |
8-А | Геометрія – 0,5 | |
8-Б | Історія України – 1 | |
8-Б | Всесвітня історія – 0,5 | |
8-В,Г | Англійська мова – 1,5 | |
9-А,Б | Українська мова – 1 | |
9-А | Алгебра – 2 | – |
9-Б,В | Алгебра – 1 | |
9-Б | Історія України – 1 | |
9-В | Англійська мова – 2 | |
10-А | Математика – 6 | |
10-Б | Історія України – 1,5 | |
10-Б | Всесвітня історія – 2 | |
10-Б | Правознавство – 2 | |
10-Б,В | Зарубіжна література – 0,5 | |
10-Г | Зарубіжна література – 1 | |
10-В | Біологія і екологія – 3 | |
10-В | Хімія – 2,5 | |
10-Г | Українська мова – 2 | |
10-Г | Англійська мова – 3 | |
11-А | Математика – 6 | |
11-А, Г | Зарубіжна література – 1 | |
11-Б | Історія України – 2 | |
11-Б | Всесвітня історія – 2 | |
11-Б | Правознавство – 3 | |
11-В | Біологія і екологія – 3 | |
11-В | Хімія – 4 | |
11-Г | Українська мова – 2 | |
11-Г | Англійська мова – 4 |
Реалізація змісту освіти, визначеного Державним стандартом, у 10-А та 10-Б класах забезпечується вибірково – обов’язковими предметами: інформатика, мистецтво.
Навчальний план Кременчуцького ліцею №11 «Гарант» міської ради Полтавської області охоплює інваріантну складову, сформовану на державному рівні, та варіативну складову, де передбачені години на вивчення окремих предметів інваріантної складової, упровадження факультативів, спеціальних курсів.
Повноцінність загальної середньої освіти забезпечується реалізацією як інваріантної, так і варіативної частин навчального плану. З метою забезпечення виконання Державного стандарту освіти забезпечено викладання предметів інваріантної складової, що визначені Типовими навчальними планами для кожного класу, в повному обсязі.
Назва факультатива | Кількість груп | Кількість учнів |
«Логіка» | 11 | 332 |
«Розв’язування текстових задач» | 7 | 217 |
«Історія, культура та мова Китаю» | 20 | 599 |
«Синтаксис простого та простого ускладненого речення» | 1 | 25 |
«Розв’язування задач з параметрами» | 11 | 337 |
«Вчимося бути громадянами» | 1 | 31 |
«Синтаксис складного речення» | 1 | 28 |
«Видатні постаті України кінця ХVIII-початку ХХ ст.» | 1 | 28 |
«Обчислювальний практикум» | 4 | 122 |
Назва курсу за вибором | Кількість груп | Кількість учнів |
Фінансово-грамотний споживач | 3 | 98 |
Міфологія | 3 | 98 |
Живи за правилами | 4 | 115 |
Факультативні заняття, внесені до навчального плану, складено з урахуванням інтересів, потреб учнів та заяв батьків, а також рівня кадрового та навчально-методичного забезпечення закладу.
Гранично допустиме навчальне навантаження учнів встановлено відповідно до вимог Закону України «Про загальну середню освіту» з урахуванням санітарно-гігієнічних норм.
Години фізичної культури не враховуються при визначенні гранично допустимого навантаження, що передбачено Постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 № 1392.
Порядок вивчення окремих навчальних предметів
Освітня галузь «Мистецтво» реалізується навчальними предметами «Образотворче мистецтво» і «Музичне мистецтво» – (5) – (7)-і класи; «Мистецтво» – (8)-(9)і класи.
Предмет «Трудове навчання» реалізується шляхом залучення учнів до проектної діяльності як провідного засобу розвитку і навчання учнів, формування у них здатності до самостійного навчання, оволодіння засобами сучасних технологій, умінь конструювати власний процес пізнання і на практиці реалізувати заплановане.
Клас | Проектна діяльність |
5 клас | Торбинка для дрібничок |
М’яка пласка іграшка | |
Ялинкова прикраса | |
Сервірування святкового столу | |
Побутові електроприлади в моєму житті | |
Рамка для фото | |
Гольниця | |
Закладка для книги | |
Листівка | |
Декоративний свічник | |
6 клас | Серветка |
Лялька мотанка | |
Прикраси з бісеру | |
Охайне житло | |
Здоровя і краса мого волосся | |
Обємна мяка іграшка | |
Прикраси зі стрічок | |
Декоративні квіти | |
Картина | |
7 клас | Килимок на стілець |
Карнавальна маска | |
Малярні роботи у побуті власними руками | |
Я – споживач | |
Технологічний одяг для кухні | |
Декоративний рушник | |
8 клас | Рамка для фото |
Шарф | |
Моя зачіска | |
Мій одяг – мій імідж | |
Поясний швейний виріб | |
Декоративна ваза | |
9 клас | Нове життя старим речам |
Вироби для власних потреб | |
Мій власний стиль |
Предмет «Фізична культура» реалізується варіативними модулями:
Назва модуля | 5-А | 5-Б | 5-В | 6-А | 6-Б | 6-В | 7-А | 7-Б | 7-В | 8-А | 8-Б | 9-А | 9-Б | 9-В | 9-Г | 10-А | 10-Б | 10-В | 10-Г | 10-Д | 11-А | 11-Б | 11-В | 11-Г | 11 -Д |
Легка атлетика | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + |
Футбол | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | ||||||||||
Волейбол | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + |
Баскетбол | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + |
Гімнастика | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + |
1. Розподілити учнів на групи для вивчення предметів інваріантної складової навчального плану:
1.1. Трудового навчання:
Клас | Усього учнів | Класи, де здійснюється поділ на групи(із загальної кількості) | |
Дівчат ( уч. Довгаль І.О.) | Хлопців ( уч. Дудка А.В.) | ||
5А | 32 | 20 | 12 |
5Б | 28 | 14 | 14 |
5В | 30 | 10 | 20 |
5Г | 30 | 10 | 20 |
6А | 36 | 18 | 18 |
6Б | 36 | 20 | 16 |
6В | 34 | 14 | 20 |
7А | 34 | 11 | 23 |
7Б | 32 | 20 | 12 |
7В | 30 | 13 | 17 |
8А | 29 | 14 | 15 |
8Б | 29 | 14 | 15 |
8В | 31 | 17 | 14 |
9А | 33 | 15 | 18 |
9Б | 28 | 18 | 10 |
9В | 28 | 13 | 15 |
9Г | 35 | 13 | 22 |
1.2Англійської мови:
Клас | Усього учнів | Класи, де здійснюється поділ на групи(із загальної кількості) | |
І група | ІІ група | ||
1А | 31 | 15 | 16 |
1Б | 31 | 15 | 16 |
1В | 30 | 15 | 15 |
1Г | 34 | 17 | 17 |
2А | 35 | 17 | 18 |
2Б | 37 | 19 | 18 |
2В | 36 | 18 | 18 |
3А | 30 | 15 | 15 |
3Б | 31 | 15 | 16 |
3В | 29 | 15 | 14 |
3Г | 32 | 16 | 16 |
4А | 30 | 15 | 15 |
4Б | 36 | 18 | 18 |
4В | 28 | 14 | 14 |
5А | 32 | 16 | 16 |
5Б | 28 | 14 | 14 |
5В | 30 | 15 | 15 |
5Г | 30 | 15 | 15 |
6А | 36 | 18 | 18 |
6Б | 36 | 18 | 18 |
6В | 34 | 17 | 17 |
7А | 34 | 17 | 17 |
7Б | 32 | 16 | 16 |
7в | 30 | 15 | 15 |
8А | 29 | 15 | 14 |
8Б | 29 | 15 | 14 |
8В | 31 | 16 | 15 |
9А | 33 | 17 | 16 |
9Б | 28 | 14 | 14 |
9В | 28 | 14 | 14 |
9Г | 35 | 18 | 17 |
10А | 37 | 19 | 18 |
10Б | 28 | 14 | 14 |
10В | 23 | – | – |
10Г | 36 | 18 | 18 |
11А | 28 | 14 | 14 |
11Б | 28 | 14 | 14 |
11В | 22 | – | – |
11Г | 23 | – | – |
11Д | 28 | 14 | 14 |
1.3.Інформатики:
Клас | Усього учнів | Класи, де здійснюється поділ на групи (із загальної кількості) | |
І група | ІІ група | ||
2Б | 37 | 19 | 18 |
2В | 36 | 18 | 18 |
3А | 30 | 15 | 15 |
3Б | 31 | 15 | 16 |
3В | 29 | 15 | 14 |
3Г | 32 | 16 | 16 |
4А | 30 | 15 | 15 |
4Б | 36 | 18 | 18 |
4В | 28 | 14 | 14 |
5А | 32 | 16 | 16 |
5Б | 28 | 14 | 14 |
5В | 30 | 15 | 15 |
5Г | 30 | 15 | 15 |
6А | 36 | 18 | 18 |
6Б | 36 | 18 | 18 |
6В | 34 | 17 | 17 |
7А | 34 | 17 | 17 |
7Б | 32 | 16 | 16 |
7в | 30 | 15 | 15 |
8А | 29 | 15 | 14 |
8Б | 29 | 15 | 14 |
8В | 31 | 16 | 15 |
9А | 33 | 17 | 16 |
9Б | 28 | 14 | 14 |
9В | 28 | 14 | 14 |
9Г | 35 | 18 | 17 |
10А | 37 | 19 | 18 |
10Б | 28 | 14 | 14 |
10В | 23 | 12 | – |
10Г | 36 | 18 | 18 |
11А | 28 | 14 | 14 |
11Б | 28 | 14 | 14 |
11В | 22 | 11 | 11 |
11Г | 23 | 12 | 11 |
11Д | 28 | 14 | 14 |
1.4.Предмету « Фізична культура»:
Клас | Усього учнів | Класи, де здійснюється поділ на групи(із загальної кількості) | |
І група | ІІ група | ||
10А | 37 | 19 | 18 |
10Б | 28 | 14 | 14 |
10В | 23 | – | – |
10Г | 36 | 18 | 18 |
11А | 28 | 14 | 14 |
11Б | 28 | 14 | 14 |
11В | 22 | – | – |
11Г | 23 | – | – |
11Д | 28 | 14 | 14 |
Вимоги до осіб, які можуть розпочинати здобуття базової та профільної освіти
Вимоги до осіб, які можуть розпочинати здобуття базової середньої освіти. Базова середня освіта здобувається, як правило, після здобуття початкової освіти. Діти, які здобули початкову освіту на 1 вересня поточного навчального року повинні розпочинати здобуття базової середньої освіти цього ж навчального року.
Вимоги до осіб, які можуть розпочинати здобуття профільної середньої освіти. Профільна середня освіта здобувається, як правило, після здобуття базової середньої освіти. Діти, які здобули базову середню освіту та успішно склали державну підсумкову атестацію на 1 вересня поточного навчального року повинні розпочинати здобуття профільної середньої освіти цього ж навчального року.
Особи з особливими освітніми потребами можуть розпочинати здобуття базової середньої освіти за інших умов.
ІІ. Перелік та пропонований зміст освітніх галузей
Освітню програму Кременчуцького ліцею №11 «Гарант» Кременчуцької міської ради Полтавської області укладено за освітніми галузями, визначеними в Державних стандартах та Типових освітніх програмах, а саме:
Початкова освіта
- Мовно-літературна
- Математична
- Громадянська та історична, соціальна та здоров’язбережувальна, природнича
- Мистецька
- Технологічна
- Фізкультурна
Базова освіта
- Мови і літератури
- Суспільствознавство
- Мистецтво
- Математика
- Природознавство
- Технології
- Здоров’я і фізична культура
Профільна освіта (10 кл.)
- Мови і літератури
- Суспільствознавство
- Мистецтво
- Математика
- Природознавство
- Технології
- Здоров’я і фізична культура
Профільна освіта (11 кл.)
- Мови і літератури
- Суспільствознавство
- Естетична культура
- Математика
- Природознавство
- Технології
- Здоров’я і фізична культура
Логічна послідовність вивчення предметів розкривається у навчальних програмах, обраних для викладання предметів інваріантної та варіативної складових навчального плану (додаток 1).
Форми організації освітнього процесу
Основними формами організації освітнього процесу в 1–4 класах є різні типи уроку, зокрема поліфункціональний урок у програмі «Інтелект».
Основними формами організації освітнього процесу в 5–9 класах є різні типи уроку:
- формування компетентностей;
- розвитку компетентностей;
- перевірки та/або оцінювання досягнення компетентностей;
- корекції основних компетентностей;
- комбінований урок.
Також формами організації освітнього процесу можуть бути екскурсії, віртуальні подорожі, уроки-семінари, конференції, форуми, спектаклі, брифінги, квести, інтерактивні уроки (уроки-«суди», урок-дискусійна група, уроки з навчанням одних учнів іншими), інтегровані уроки, проблемний урок, відео-уроки тощо.
З метою засвоєння нового матеріалу та розвитку компетентностей крім уроку проводяться навчально-практичні заняття. Ця форма організації поєднує виконання різних практичних вправ, експериментальних робіт відповідно до змісту окремих предметів, менш регламентована й має акцент на більшій самостійності учнів в експериментальній та практичній діяльності. Досягнуті компетентності учні можуть застосувати на практичних заняттях і заняттях практикуму. Практичне заняття – це така форма організації, в якій учням надається можливість застосовувати отримані ними знання у практичній діяльності. Експериментальні завдання, передбачені змістом окремих предметів, виконуються на заняттях із практикуму (виконання експериментально-практичних робіт). Оглядова конференція (для 8–11 класів) повинна передбачати обговорення ключових положень вивченого матеріалу, учнем розкриваються нові узагальнюючі підходи до його аналізу. Оглядова конференція може бути комплексною, тобто реалізувати міжпредметні зв’язки в узагальненні й систематизації навчального матеріалу. Оглядова екскурсія припускає цілеспрямоване ознайомлення учнів з об’єктами та спостереження процесів з метою відновити та систематизувати раніше отримані знання.
Функцію перевірки та/або оцінювання досягнення компетентностей виконує навчально-практичне заняття. Учні одержують конкретні завдання, з виконання яких звітують перед вчителем. Практичні заняття та заняття практикуму також можуть будуватися з метою реалізації контрольних функцій освітнього процесу. На цих заняттях учні самостійно виготовляють вироби, проводять виміри та звітують за виконану роботу.
Можливо проводити заняття в малих групах, бригадах і ланках (у тому числі робота учнів у парах змінного складу) за умови, що окремі учні виконують роботу бригадирів, консультантів, тобто тих, хто навчає малу групу.
Екскурсії в першу чергу покликані показати учням практичне застосування знань, отриманих при вивченні змісту окремих предметів (можливо поєднувати зі збором учнями по ходу екскурсії матеріалу для виконання визначених завдань).
Учні можуть самостійно знімати та монтувати відеофільми (під час відео-уроку) за умови самостійного розроблення сюжету фільму, підбору матеріалу, виконують самостійно розподілені ролі та аналізують виконану роботу.
Форми організації освітнього процесу можуть уточнюватись та розширюватись у змісті окремих предметів за умови виконання державних вимог Державного стандарту та окремих предметів протягом навчального року.
Вибір форм і методів навчання вчитель визначає самостійно, враховуючи конкретні умови роботи, забезпечуючи водночас досягнення конкретних очікуваних результатів, зазначених у навчальних програмах окремих предметів.
Основними формами організації освітнього процесу в 10 класах є різні типи уроку:
- формування компетентностей;
- розвитку компетентностей;
- перевірки та/або оцінювання досягнення компетентностей;
- корекції основних компетентностей;
- комбінований урок.
Також формами організації освітнього процесу можуть бути екскурсії, віртуальні подорожі, уроки-семінари, конференції, форуми, спектаклі, брифінги, квести, інтерактивні уроки (уроки-«суди», урок-дискусійна група, уроки з навчанням одних учнів іншими), інтегровані уроки, проблемний урок, відео-уроки, прес-конференції, ділові ігри тощо.
Засвоєння нового матеріалу можна проводити на лекції, конференції, екскурсії і т.д. Для конференції, дискусії вчителем або учнями визначаються теми доповідей учнів, основні напрями самостійної роботи. На навчальній екскурсії учні отримують знання, знайомлячись із експонатами в музеї, з роботою механізмів на підприємстві, спостерігаючи за різноманітними процесами, що відбуваються у природі. Консультації проводяться з учнями, які не були присутні на попередніх уроках або не зрозуміли, не засвоїли зміст окремих предметів. Розвиток і корекцію основних компетентностей можна, крім уроку відповідного типу, проводити на семінарі, заключній конференції, екскурсії тощо. Семінар як форма організації об’єднує бесіду та дискусію учнів. Заключна конференція може будуватися як у формі дискусії, так і у формі диспуту, на якому обговорюються полярні точки зору. Учитель або учні підбивають підсумки обговорення і формулюють висновки.
З метою засвоєння нового матеріалу та розвитку компетентностей крім уроку проводяться навчально-практичні заняття. Ця форма організації поєднує виконання різних практичних вправ, експериментальних робіт відповідно до змісту окремих предметів, менш регламентована й має акцент на більшій самостійності учнів в експериментальній та практичній діяльності. Досягнуті компетентності учні можуть застосувати на практичних заняттях і заняттях практикуму. Практичне заняття – це така форма організації, в якій учням надається можливість застосовувати отримані ними знання у практичній діяльності. Експериментальні завдання, передбачені змістом окремих предметів, виконуються на заняттях із практикуму (виконання експериментально-практичних робіт). Оглядова конференція (для 8–11 класів) повинна передбачати обговорення ключових положень вивченого матеріалу, учнем розкриваються нові узагальнюючі підходи до його аналізу.
Оглядова конференція може бути комплексною, тобто реалізувати міжпредметні зв’язки в узагальненні й систематизації навчального матеріалу.
Оглядова екскурсія припускає цілеспрямоване ознайомлення учнів з об’єктами та спостереження процесів з метою відновити та систематизувати раніше отримані знання.
Учням, які готуються здавати заліки або іспити можливе проведення оглядових консультацій, які виконують коригувальну функцію, допомагаючи учням зорієнтуватися у змісті окремих предметів.
Консультація будується за принципом питань і відповідей.
Перевірка та/або оцінювання досягнення компетентностей крім уроку може здійснюватися у формі заліку, співбесіди, контрольного навчально-практичного заняття.
Залік як форма організації проводиться для перевірки якості засвоєння учнями змісту предметів, досягнення компетентностей. Ця форма організації як правило застосовується у класах з вечірньою формою здобуття освіти або для інших здобувачів профільної середньої освіти.
Співбесіда, як і залік, тільки у формі індивідуальної бесіди, проводиться з метою з’ясувати рівень досягнення компетентностей.
Функцію перевірки та/або оцінювання досягнення компетентностей виконує навчально-практичне заняття. Учні одержують конкретні завдання, з виконання яких звітують перед вчителем.
Практичні заняття та заняття практикуму також можуть будуватися з метою реалізації контрольних функцій освітнього процесу. На цих заняттях учні самостійно виготовляють вироби, проводять виміри та звітують за виконану роботу.
Можливо проводити заняття в малих групах, бригадах і ланках (у тому числі робота учнів у парах змінного складу) за умови, що окремі учні виконують роботу бригадирів, консультантів, тобто тих, хто навчає малу групу.
Екскурсії в першу чергу покликані показати учням практичне застосування знань, отриманих при вивченні змісту окремих предметів (можливо поєднувати зі збором учнями по ходу екскурсії матеріалу для виконання визначених завдань).
Учні можуть самостійно знімати та монтувати відеофільми (під час відео-уроку) за умови самостійного розроблення сюжету фільму, підбору матеріалу, виконують самостійно розподілені ролі та аналізують виконану роботу.
Форми організації освітнього процесу можуть уточнюватись та розширюватись у змісті окремих предметів за умови виконання державних вимог Державного стандарту та окремих предметів протягом навчального року.
Вибір форм і методів навчання вчитель визначає самостійно, враховуючи конкретні умови роботи, забезпечуючи водночас досягнення конкретних очікуваних результатів, зазначених у навчальних програмах окремих предметів.
Основними формами організації освітнього процесу в 11 класах є різні типи уроку:
- формування компетентностей;
- розвитку компетентностей;
- перевірки та/або оцінювання досягнення компетентностей;
- корекції основних компетентностей;
- комбінований урок.
Також формами організації освітнього процесу можуть бути екскурсії, віртуальні подорожі, уроки-семінари, конференції, форуми, спектаклі, брифінги, квести, інтерактивні уроки (уроки-«суди», урок-дискусійна група, уроки з навчанням одних учнів іншими), інтегровані уроки, проблемний урок, відео-уроки, прес-конференції, ділові ігри тощо.
Засвоєння нового матеріалу можна проводити на лекції, конференції, екскурсії і т. д. Для конференції, дискусії вчителем або учнями визначаються теми доповідей учнів, основні напрями самостійної роботи. На навчальній екскурсії учні отримують знання, знайомлячись із експонатами в музеї, з роботою механізмів на підприємстві, спостерігаючи за різноманітними процесами, що відбуваються у природі. Консультації проводяться з учнями, які не були присутні на попередніх уроках або не зрозуміли, не засвоїли зміст окремих предметів. Розвиток і корекцію основних компетентностей можна, крім уроку відповідного типу, проводити на семінарі, заключній конференції, екскурсії тощо. Семінар як форма організації об’єднує бесіду та дискусію учнів. Заключна конференція може будуватися як у формі дискусії, так і у формі диспуту, на якому обговорюються полярні точки зору. Учитель або учні підбивають підсумки обговорення і формулюють висновки.
З метою засвоєння нового матеріалу та розвитку компетентностей крім уроку проводяться навчально-практичні заняття. Ця форма організації поєднує виконання різних практичних вправ, експериментальних робіт відповідно до змісту окремих предметів, менш регламентована й має акцент на більшій самостійності учнів в експериментальній та практичній діяльності. Досягнуті компетентності учні можуть застосувати на практичних заняттях і заняттях практикуму. Практичне заняття – це така форма організації, в якій учням надається можливість застосовувати отримані ними знання у практичній діяльності. Експериментальні завдання, передбачені змістом окремих предметів, виконуються на заняттях із практикуму (виконання експериментально-практичних робіт). Оглядова конференція (для 8–11 класів) повинна передбачати обговорення ключових положень вивченого матеріалу, учнем розкриваються нові узагальнюючі підходи до його аналізу.
Оглядова конференція може бути комплексною, тобто реалізувати міжпредметні зв’язки в узагальненні й систематизації навчального матеріалу.
Оглядова екскурсія припускає цілеспрямоване ознайомлення учнів з об’єктами та спостереження процесів з метою відновити та систематизувати раніше отримані знання.
Учням, які готуються здавати заліки або іспити можливе проведення оглядових консультацій, які виконують коригувальну функцію, допомагаючи учням зорієнтуватися у змісті окремих предметів. Консультація будується за принципом питань і відповідей.
Перевірка та/або оцінювання досягнення компетентностей крім уроку може здійснюватися у формі заліку, співбесіди, контрольного навчально-практичного заняття. Залік як форма організації проводиться для перевірки якості засвоєння учнями змісту предметів, досягнення компетентностей. Ця форма організації як правило застосовується для вечірньої форми здобуття освіти або для інших здобувачів профільної середньої освіти.
Співбесіда, як і залік, тільки у формі індивідуальної бесіди, проводиться з метою з’ясувати рівень досягнення компетентностей.
Функцію перевірки та/або оцінювання досягнення компетентностей виконує навчально-практичне заняття. Учні одержують конкретні завдання, з виконання яких звітують перед вчителем.
Практичні заняття та заняття практикуму також можуть будуватися з метою реалізації контрольних функцій освітнього процесу. На цих заняттях учні самостійно виготовляють вироби, проводять виміри та звітують за виконану роботу.
Можливо проводити заняття в малих групах, бригадах і ланках (у тому числі робота учнів у парах змінного складу) за умови, що окремі учні виконують роботу бригадирів, консультантів, тобто тих, хто навчає малу групу.
Екскурсії в першу чергу покликані показати учням практичне застосування знань, отриманих при вивченні змісту окремих предметів (можливо поєднувати зі збором учнями по ходу екскурсії матеріалу для виконання визначених завдань).
Учні можуть самостійно знімати та монтувати відеофільми (під час відео-уроку) за умови самостійного розроблення сюжету фільму, підбору матеріалу, виконують самостійно розподілені ролі та аналізують виконану роботу.
Форми організації освітнього процесу можуть уточнюватись та розширюватись у змісті окремих предметів за умови виконання державних вимог Державного стандарту та окремих предметів протягом навчального року.
Вибір форм і методів навчання вчитель визначає самостійно, враховуючи конкретні умови роботи, забезпечуючи водночас досягнення конкретних очікуваних результатів, зазначених у навчальних програмах окремих предметів (Додаток 2).
ІІІ. Опис та інструменти системи внутрішнього забезпечення якості освіти
Система внутрішнього забезпечення якості складається з таких компонентів:
кадрове забезпечення освітньої діяльності:
Заклад забезпечено кадрами на 100%.
- Усього педагогічних працівників – 64
- Спеціаліст вищої категорії – 33
- Спеціаліст І категорії – 9
- Спеціаліст ІІ категорії – 6
- Спеціаліст – 15
- Мають педагогічне звання «старший учитель» – 6
- Мають педагогічне звання «учитель-методист» – 17
- Мають педагогічне звання «Відмінник освіти» – 1
навчально-методичне забезпечення освітньої діяльності:
- програма розвитку Кременчуцького ліцею №11
- освітня програма,
- річний план,
- навчальний план,
- програми навчальних предметів,
- методичні рекомендації щодо вивчення навчальних предметів,
- програма розвитку обдарованих дітей,
- положення про педагогічне раду,
- положення про кафедру.
матеріально-технічне забезпечення освітньої діяльності;
- якість проведення навчальних занять визначається шляхом відвідування уроків адміністраціїю закладу, проведенням адміністративних контрольних робіт, вивчення організаційного та науково-методичного забезпечення викладання навчальних предметів;
- моніторинг досягнення учнями результатів навчання (компетентностей) здійснюється у кожному класі учителями кожного предмета, аналізується предметною кафедрою: адміністрацією здійснюються фронтальний, тематичний та класно-узагальнюючи контролі. За результатами контролю будуються графіки, заповнюються таблиці, оформлюються звіти, пишуться довідки, видаються накази. Враховується кореляційне відношення ЗНО/ДПА- річне оцінювання.
Завдання системи внутрішнього забезпечення якості освіти:
- оновлення методичної бази освітньої діяльності;
- контроль за виконанням навчальних планів та освітньої програми, якістю знань, умінь і навичок учнів, розроблення рекомендацій щодо їх покращення;
- моніторинг та оптимізація соціально-психологічного середовища Кременчуцького ліцею №11 «Гарант»;
- створення необхідних умов для підвищення фахового кваліфікаційного рівня педагогічних працівників;
- створення лідерської системи навчання;
- упровадження в педагогічну діяльність принципів Нової української школи.
Інструменти для здійснення моніторингу системи внутрішнього забезпечення якості освіти регламентовано окремими наказами Кременчуцького ліцею №11 «Гарант».
ІV. Очікувані результати навчання здобувачів освіти.
Відповідно до мети та загальних цілей, окреслених у Державному стандарті, визначено завдання, які має реалізувати вчитель/вчителька у рамках кожної освітньої галузі. Результати навчання повинні робити внесок у формування ключових компетентностей учнів.